„A kínai közösség szintre észrevétlenül éli életét hazánkban, miközben számtalan sztereotípia, mítosz és legenda lengi körül,” állapítják meg a Demokrata Kínaiak közöttünk című írásában, amelyből az is kiderül, hogy a külföldön élő kínaiak jelentős része elkötelezett patrióta.
„A jelentős sikereket felmutató Kína ma nemzeti reneszánszát éli, a kínaiak pedig büszkék a nemzetükre, éljenek bárhol is a világban”
– fogalmazott a szerző, Szalma György.
A kínai piacok történetét bemutató írásban annak jártak utána, „miért csappant meg a hazai kínai közösség védjegyévé vált ruhaárusok száma”.
A Magyar-Kínai Két Tanítási Nyelvű Általános Iskola és Gimnázium igazgatója, Erdélyi Zsuzsanna arról beszélt, hogy a jövőre húsz éves intézmény diákjai a hetven éve töretlenül fejlődő magyar-kínai kapcsolatok „jövőbeli építőkövei: leendő diplomaták, gazdasági és tudományos szakemberek”.
Li Zhen Árpád, aki Pekingben magyar szakott végzett és 23 éve él hazánkban, néhány éve adta ki díszkötetben Petőfi Sándor általa mandarinra fordított szerelmes verseit, ezúttal pedig a magyarországi kínai sajtó helyzetéről nyilatkozott.
A közismert gasztrovlogger Li Mengyi a kínai gasztronómia történetéről, és a kínaiak étkezési szokásairól nyilatkozott, valamint azt is elárulta, miről ismerszenek meg az autentikus éttermek.
Az idő a békepolitika oldalán áll – jelentette ki Orbán Viktor miniszterelnök szombaton, a 33. Bálványosi Nyári Szabadegyetem és Diáktábor zárónapján. Előadásában a kormányfő beszélt az ukrajnai háborúról, az európai politika „elmagányosodásától,” valamint arról is, világrendszerváltás tanúi vagyunk, a jövőt pedig Ázsia fogja meghatározni.
Szijjártó Péter külgazdasági és külügyminiszter orosz kollégájával, Szergej Lavrovval egyeztetett kedden New Yorkban, a találkozón szó volt az ukrajnai háborúról és a kétoldalú együttműködés kérdéseiről is. Wang Yi kínai külügyminiszterrel pedig telefonon beszélt.