A minisztérium közleménye szerint a tárcavezető a szerb, a török, az iraki és a belarusz kormány képviselőivel, illetve a Roszatom orosz atomenergetikai vállalatot vezető Alekszej Lihacsovval folytatott tárgyalása után arról számolt be, hogy utóbbi találkozón ismét áttekintették a paksi bővítés állását.
„A paksi beruházás sikere a magyar gazdaság versenyképességének hosszú távú garanciája. Ezáltal garantálni tudjuk Magyarország számára azt, hogy az ország villamosenergia-ellátása biztonságban lesz hosszú évtizedekre, hiszen nagyjából az ország lakossága és ipara által szükségesnek tartott villamos energia mintegy 70 százalékát mi magunk elő fogjuk tudni állítani” – jelentette ki.
„Ez nagyon komoly függetlenséget ad majd nekünk a nemzetközi energiapiac néha teljesen esztelen változásaitól, az egekbe ugró áraktól például. Ugyanakkor a beruházás nemcsak a versenyképességünket, hanem a rezsicsökkentés vívmányát is meg fogja tudni védeni. Tehát a paksi beruházás sikeres végigvitele egy igazi nemzeti érdek” – szögezte le.
Szijjártó Péter újabb mérföldköveket emlegetett a projekttel kapcsolatban, mondván, hogy a blokkhoz szükséges két legfőbb nukleáris eszköz gyártása közül az egyik, az úgynevezett zóna-olvadékcsapda gyártása már lezárult, így megkezdhették a műszaki átadás-átvétel folyamatát.
„Hogyha mindent rendben találunk, akkor a második negyedév során Paksra el is fogjuk tudni hozni ezt a hatalmas eszközt, amely a nukleáris erőmű egyik lelke lesz” – mondta.
Tájékoztatása szerint a másik nagy tömegű eszköz, a reaktortartály gyártása április elején indul a magyar szakértők jelenlétében.
A miniszter üdvözölte, hogy gőzerővel zajlik az építkezés előkészítése, jelenleg a talajszilárdítást végzik német, amerikai és más alvállalkozók. Ennek során 72 ezer cölöpöt kell lefúrni, amelyből 9234 megvan, ez 12 százalék feletti eredményt jelent.
Aláhúzta, hogy rendkívül fontos mérföldőre kerül majd sor az idei év végén, amikor is lekerülhet az első beton a földbe, ennek azonban lényeges előfeltétele az itt alkalmazandó technológia tesztelése, ami a múlt pénteken meg is kezdődött.
„Ezáltal újabb nagyon fontos előfeltételt tudtunk kipipálni abban a tekintetben, hogy az idei esztendő végén az első betonhoz el tudjunk jutni” – fogalmazott.
Kitért arra is, hogy eközben folynak az egyeztetések a Framatome és a Siemens konzorciumával arról, hogy milyen módon lesz alkalmazható majd a német és francia irányítástechnika az erőműben.
„Tehát a beruházással újabb nagyon fontos mérföldköveket értünk el, és ezek a mérföldkövek előrevetítik azt, hogy az idei év végén megtörténik az első beton ünnepsége, és a következő évtized elején pedig a két új reaktorblokkunkat fel tudjuk majd kapcsolni a hálózatra” – összegzett.
A Szocsiban megrendezésre kerülő Atomexpo margóján Szijjártó Péter arról is beszámolt, hogy április elsején megkezdődik a földgáz szállítása Törökországból Magyarországra.
A tárcavezető kiemelte, a szerződés értelmében a következő hónapokban 275 millió köbméter földgáz érkezik, ezzel néhány napon belül Magyarország lesz az első olyan, Törökországgal nem szomszédos ország, ahova Törökország földgázt exportál.
Törökország eddig is fontos szerepet játszott a magyar energiaellátás biztonságban, de ezidáig csak tranzitútvonalként, mostantól azonban már forrásországként is – emlékeztetett a miniszter. „Szorosabbra fűzzük az együttműködésünket a nukleáris energia területén is, hiszen a hamarosan működésbe lépő új törökországi atomerőmű az új paksi erőművel azonos technológiával épül. Így a török építkezés során nyújtott tapasztalatok is a segítségünkre lesznek. Egyúttal pedig török szakértők segítik majd magyar kollégáikat a hosszú gyártási idejű eszközök műszaki ellenőrzésében is” – írta közösségi oldalán a miniszter.
Nem lett volna szabad háborús célokra alkalmas eszközzé tenni az űrt – hangsúlyozza Farkas Bertalan nyugalmazott dandár tábornok, aki 1980-ban az Interkozmosz programban jutott el az űrbe. Az első magyar űrhajóst, aki nemrég ünnepelte 75. születésnapját, saját tapasztalatai mellett a HUNOR Programról és az űrkutatás jövőjéről is kérdeztük.
Az űrtechnológiának kiemelt szerepe van korunk innovációinak kifejlesztésében. Az űrkutatásnak köszönhetjük többek között a laptopot, a telefonkamerát vagy éppen a memóriahabos matracokat. Ma azonban már nem csupán a technológiai fejlődést szolgálja, hanem megoldásokat is kínál a globális felmelegedés okozta kihívásokra, különös tekintettel a mezőgazdaságra, amely az egyik leginkább érintett terület.
Manapság az űrszektor újra virágkorát éli, a Hold, a Mars, valamint a mélyűr is az emberiség figyelmébe és a geopolitikai csatározások középpontjába került. A hidegháborús érához képest azonban a világűrt és a Holdat érintő célkitűzések kiegészültek: a versenyt a kísérőbolygónkon található temérdek ásványkincs birtoklása is nagy mértékben táplálja, amellett természetesen, hogy az állandó holdbéli jelenlét, holdbázisok létrehozása hatalmas gazdasági és katonai fölényt is jelent az államok számára.