A modern kori oktatás evolúciója egy jelenleg is zajló több évszázados folyamat, azonban az elmúlt évtizedben látványos eredményeket hozott az oktatás digitalizációja. Napjainkban a tanulás és tanítás folyamataiban már olyan csúcstechnológiák is megjelennek, mint a mesterséges intelligencia (AI), az immerzív technológiák (kiterjesztett és virtuális valóság, azaz AR/VR) vagy a virtuális környezetek, például az oktatási célra fejlesztett metaverzumok és digitális campusok. Ezen csúcstechnológiák alkalmazásával az oktatástechnológiai (Educational Technology, közismert rövidítéssel: EdTech) fejlesztések pedig számos területen segítik mind a diákokat, mind az oktatókat.
A fejlődő délkelet-ázsiai országokban különösen nagy szerepe lehet az EdTech kezdeményezéseknek, hiszen az innovációk segítségével a diákok a jövőbeli munkaerőpiaci elvárásoknak megfelelő készségeket és kompetenciákat tudják elsajátítani, amely a régió fenntartható növekedéséhez elengedhetetlen. A régió adottságai ideális alapot nyújtanak az EdTech fejlesztéseknek, mivel az elmúlt évtizedben 560 millió főre nőtt az internet-felhasználók száma, a digitális gazdaság mértéke pedig 2025-re várhatóan megtízszereződik a 2015-ös évhez képest. A régióban az elmúlt években több száz EdTech innovációval foglalkozó startup jött létre. 2023-ban a top 50 délkelet-ázsiai EdTech startup fele szingapúri, ezt követi a toplistán Indonézia 24, Vietnám 14 és Thaiföld hat százalékkal. A kockázati tőkebefektetések tekintetében az elmúlt öt évben több mint 480 millió USD érkezett a délkelet-ázsiai EdTech szektorba. Látható tehát, hogy a digitalizáció térnyerésének eredményeként az EdTech iparág folyamatos növekedésnek örvend a régióban.
A pandémia alatt ugyanakkor beigazolódott, hogy a hagyományosan meglévő társadalmi különbségek a digitális világban is leképeződnek. A Southeast Asia Primary Learning Metrics felmérései alapján bár a régióban átlagosan a tanulók 57 százaléka rendelkezik otthoni internet-hozzáféréssel, jelentős különbségek vannak a térség egyes országai között. Amíg Szingapúrban a diákok 98, addig a kambodzsai diákok csupán 16 százaléka rendelkezik internet-hozzáféréssel. A pandémia idején bevezetett távoktatással sem most találkoztak először a délkelet-ázsiai fiatalok, hiszen a SARS- és H1N1-járvány, illetve különböző természeti katasztrófák idején is voltak ilyen kezdeményezések. A korábbi tapasztalatok ellenére a koronavírus-járvány során viszont csak tovább mélyültek az egyenlőtlenségek a leszakadó régiók kárára. Az UNESCO felmérései szerint például a laoszi vidéki tanulók közel 90 százaléka nem tudott becsatlakozni a távoktatásba a pandémia idején.
Az adatok összességében kijózanítóak, de hasznos következtetéseket lehet levonni belőlük az inkluzív és innovatív digitális oktatás kiépítéséhez. Az EdTech innováció kétélű fegyver, hiszen segítségével áthidalhatjuk az oktatási egyenlőtlenségeket, de akár szélesíthetjük is a már meglévő fejlettségi szakadékot. Világszerte az EdTech-robbanás eredményei csak az elkövetkezendő években-évtizedekben fognak körvonalazódni. Az viszont biztonsággal kijelenthető, hogy az EdTech fejlesztések kulcsszerepet fognak játszani a délkelet-ázsiai oktatási színtér forradalmában.
A szerző a Magyar Nemzeti Bank nemzetközi szakértője.
Ez a cikk az Eurázsia 2024. áprilisi számában jelent meg. A magazin elérhető országszerte többek közt az újságosoknál, hipermarketekben és benzinkutakon. Előfizetési lehetőségeiről pedig a neumannlapkiado@nje.hu címen érdeklődjenek!
Nem lett volna szabad háborús célokra alkalmas eszközzé tenni az űrt – hangsúlyozza Farkas Bertalan nyugalmazott dandár tábornok, aki 1980-ban az Interkozmosz programban jutott el az űrbe. Az első magyar űrhajóst, aki nemrég ünnepelte 75. születésnapját, saját tapasztalatai mellett a HUNOR Programról és az űrkutatás jövőjéről is kérdeztük.
Az űrtechnológiának kiemelt szerepe van korunk innovációinak kifejlesztésében. Az űrkutatásnak köszönhetjük többek között a laptopot, a telefonkamerát vagy éppen a memóriahabos matracokat. Ma azonban már nem csupán a technológiai fejlődést szolgálja, hanem megoldásokat is kínál a globális felmelegedés okozta kihívásokra, különös tekintettel a mezőgazdaságra, amely az egyik leginkább érintett terület.