Ebrahim Raiszit sokan a legnagyobb esélyesnek tartották arra, hogy továbbvigye Hamenei szerepét, mint a perzsa állam legfőbb vezetője. Raiszi pozícióját alelnöke, Mohammad Mokhber vette át ideiglenesen, az elkövetkező ötven napban választásokat fognak tartani.
Hogy kiveszi át Raiszi helyét mint lehetséges utód, egyelőre nem tudni. Elemzők szerint Ali Hamenei fiának, valamint a Forradalmi Gárdához közel álló Mohammad Ghalibafnak van esélye, ugyanakkor a leginkább lojálisnak számító utódjelölt elvesztése felboríthatja az eddigi erőviszonyokat.
A néhai elnök megítélése ellentmondásos: 1988-ban tagja volt a döntéshozóknak a tömeges kivégzések során, sokan több ezrek haláláért teszik felelőssé. Nevéhez kötik az iráni erkölcsrendészet kezei között meghalt Mahszá Zsiná Amíni esetét és az emiatt kitörő zavargások leverését is.
Az elnök halálát követően Teherán kijelentette, a belpolitikai folyamatokra szeretne koncentrálni, így csillapodhat az Egyesült Államok és az Irán között az elmúlt időszakban egyre forróbbá váló viszony. Izrael a vasárnapi helikopter-balesetet követően rögtön jelezte, nincs köze Raiszi halálához, elkerülve a Jeruzsálem és Teherán közti további eszkalációt.
Nem lett volna szabad háborús célokra alkalmas eszközzé tenni az űrt – hangsúlyozza Farkas Bertalan nyugalmazott dandár tábornok, aki 1980-ban az Interkozmosz programban jutott el az űrbe. Az első magyar űrhajóst, aki nemrég ünnepelte 75. születésnapját, saját tapasztalatai mellett a HUNOR Programról és az űrkutatás jövőjéről is kérdeztük.
Az űrtechnológiának kiemelt szerepe van korunk innovációinak kifejlesztésében. Az űrkutatásnak köszönhetjük többek között a laptopot, a telefonkamerát vagy éppen a memóriahabos matracokat. Ma azonban már nem csupán a technológiai fejlődést szolgálja, hanem megoldásokat is kínál a globális felmelegedés okozta kihívásokra, különös tekintettel a mezőgazdaságra, amely az egyik leginkább érintett terület.
Manapság az űrszektor újra virágkorát éli, a Hold, a Mars, valamint a mélyűr is az emberiség figyelmébe és a geopolitikai csatározások középpontjába került. A hidegháborús érához képest azonban a világűrt és a Holdat érintő célkitűzések kiegészültek: a versenyt a kísérőbolygónkon található temérdek ásványkincs birtoklása is nagy mértékben táplálja, amellett természetesen, hogy az állandó holdbéli jelenlét, holdbázisok létrehozása hatalmas gazdasági és katonai fölényt is jelent az államok számára.