A gerinchálózat – a városok közötti fő adatátviteli útvonal – másodpercenként 1,2 terabit (1200 gigabit) sebességgel képes adatokat továbbítani a Kína északi részén fekvő Peking, a közép-kínai Wuhan és a déli Guangdong tartományban található Guangzhou városa között – számolt be a South China Morning Post hongkongi angol nyelvű hírportál.
A több mint 3000 kilométer hosszúságú vonalat júliusban aktiválták, hétfőn pedig hivatalosan is megkezdte működését, miután minden üzemi tesztet sikeresen teljesített. Wang Lei, a Huawei Technologies alelnöke hétfőn a Tsinghua Egyetemen tartott sajtótájékoztatón elmondta, hogy a hálózat 150 nagyfelbontású film adatmennyiségének megfelelő adatátvitelre képes egyetlen másodperc alatt.
#VantageOnFirstpost: #China is claiming that they now have the world's fastest #internet. Their new network transmits 1.2 terabits per second. That's over 1200 gigabits, per second. @Palkisu tells you more. pic.twitter.com/j4ffbvAPaf
— Firstpost (@firstpost) November 15, 2023
A Tsinghua Egyetem, a China Mobile, a Huawei Technologies és a Cernet Corporation együttműködésével elért eredmény rácáfolt a szakértői véleményekre, melyek szerint az ilyen nagy sebességű hálózatok csak 2025 körül fognak megjelenni. Ez újabb előrelépést jelent Kína számára, tekintve, hogy a fejlesztés során használt összes szoftver és hardver hazai gyártású. Ezzel Peking azokat a hangokat is a háttérbe szorította, melyek szerint az ázsiai hatalom az Egyesült Államokra, illetve Japánra van utalva e tekintetben.
A világ internetes gerinchálózatainak többsége mindössze 100 gigabit/másodperc sebességgel működik. Még az Egyesült Államok is csak nemrég fejezte be az ötödik generációs, 400 gigabit/másodperc sebességű szolgáltatásra való átállást.
Nem lett volna szabad háborús célokra alkalmas eszközzé tenni az űrt – hangsúlyozza Farkas Bertalan nyugalmazott dandár tábornok, aki 1980-ban az Interkozmosz programban jutott el az űrbe. Az első magyar űrhajóst, aki nemrég ünnepelte 75. születésnapját, saját tapasztalatai mellett a HUNOR Programról és az űrkutatás jövőjéről is kérdeztük.
Az űrtechnológiának kiemelt szerepe van korunk innovációinak kifejlesztésében. Az űrkutatásnak köszönhetjük többek között a laptopot, a telefonkamerát vagy éppen a memóriahabos matracokat. Ma azonban már nem csupán a technológiai fejlődést szolgálja, hanem megoldásokat is kínál a globális felmelegedés okozta kihívásokra, különös tekintettel a mezőgazdaságra, amely az egyik leginkább érintett terület.
Manapság az űrszektor újra virágkorát éli, a Hold, a Mars, valamint a mélyűr is az emberiség figyelmébe és a geopolitikai csatározások középpontjába került. A hidegháborús érához képest azonban a világűrt és a Holdat érintő célkitűzések kiegészültek: a versenyt a kísérőbolygónkon található temérdek ásványkincs birtoklása is nagy mértékben táplálja, amellett természetesen, hogy az állandó holdbéli jelenlét, holdbázisok létrehozása hatalmas gazdasági és katonai fölényt is jelent az államok számára.