Az Iráni Választási Központ szóvivője kihirdette a június 28-i elnökválasztás jelöltjeit vasárnap. Az Őrök Tanácsa hat embert talált alkalmasnak arra, hogy induljon a posztért: Mohammad Báqer Qálibáf, az iráni parlament elnöke; Szaid Dzsalili, a Legfelsőbb Nemzetbiztonsági Tanács volt elnöke; Ali-Reza Zákáni, Teherán polgármestere; Amir-Hoszein Gházizáde-Hásemi, az Iráni Mártírok és Veteránügyek Alapítványának vezetője; Maszud Pezeskián, a parlament tagja és Mosztafa Purmohammadi, egykori bel- és igazságügyi miniszter.
A jelöltek közül öten keményvonalas konzervatívok, közel állnak Ali Hamenei ajatollahhoz, Irán legfelsőbb vezetőjéhez. Egyedül Pezeskián reformista.
Az elnökválasztásra nyolcvanan regisztráltak. A kizárt jelöltek között volt Ali Laridzsáni, az iráni parlament volt elnöke és Mahmud Ahmadinezsád korábbi elnök.
A választás egyik esélyese Mohammad Báqer Qálibáf, akinek pályafutása a hadseregben kezdődött, az iraki-iráni háborúba is harcolt. Politikába való belépése Teherán polgármesterévé való megválasztásával kezdődött, amely posztot 2005 és 2017 között töltött be. Qálibáf eddigi legmagasabb pozícióját 2020-ban szerezte meg.
A másik élen járó Dzsalili, aki korábban az iráni nukleáris tárgyalócsoport elnökeként is dolgozott. Sokan őt tartják Hamenei favoritjának. Egy valódi keményvonalas iszlamista, azonban kevés gyakorlati tapasztalattal rendelkezik.
A szívsebész, Maszud Pezeskián az egyetlen reformpárti jelölt a szavazáson. Politikai karrierje során következetesen a különböző politikai csoportok egységét szorgalmazta. Úgy véli, hogy „Irán ereje az egységben van", és elengedhetetlen „elfogadni a nézet- és ízléskülönbségek létezését" a rendszer céljainak és politikáinak elérése érdekében.
A 70 éves Pezeskián megígérte, hogy választása esetén újra kinevezi Mohamed Dzsavád Zaríf volt iráni külügyminisztert. Ezt a lépést a mérsékelt szavazók támogatásának megszerzésére tett kísérletnek tekintik, akik között Zaríf nagy népszerűségnek örvend. Emellett szintén jól jön, hogy etnikailag azeri származású, ezzel pedig jelentős szavazatokat szerezhet az ország északi részén fekvő Kelet-Azerbajdzsán tartományban.
Egyesek úgy vélik, hogy Pezeskián komoly kihívás elé állíthatja az öt keményvonalas riválisát, elemzők szerint közte és Qálibáf közt fog eldőlni a verseny. A jelölteknek két hetük lesz kampányolni.
A perzsa államban 2025-ben tartottak volna elnökválasztást, azonban Ebrahim Raiszi elnök tragikus halálát követően előrehozott választásokat írtak ki.
Kína támogatja Iránt szuverenitása, biztonsága és nemzeti méltósága védelmében – közölte Wang Yi kínai külügyminiszter vasárnap Ali Bagheri Kani, Irán ügyvivő külügyminiszterével folytatott telefonbeszélgetése során.
Miután Ebráhím Raíszi iráni elnök azerbajdzsáni útja során május 19-én helikopterbalesetben életét vesztette, az eredetileg 2025-re tervezett elnökválasztás helyett az iráni alkotmány 131. cikkével összhangban június 28-án előrehozott választást tartottak az Iráni Iszlám Köztársaságban.
Szijjártó Péter külgazdasági és külügyminiszter hétfőn Izrael és Irán külügyminiszterével egyeztetett a két állam között egyre fokozódó feszültségekről. Aláhúzta, Magyarország álláspontja egyértelmű: „nem engedhetjük meg, hogy Izraelt még egyszer ilyen terrortámadás érje, mint tavaly októberben, ugyanakkor amíg lehet mindent el kell követni egy nagy regionális háború kitörésének megelőzése érdekében.”