Orbán Viktor miniszterelnök szombaton a Karmelita kolostorban fogadta a kínai BYD autógyár vezetőségét, és áttekintették az óriásvállalat magyarországi beruházásainak helyzetét – tájékoztatta az MTI-t Havasi Bertalan, a Miniszterelnöki Sajtóirodát irányító helyettes államtitkár.
„A magyar gazdaságtörténet egyik legfontosabb beruházása érkezik Magyarországra, a világ legnagyobb elektromosautó-gyártó vállalata, a kínai BYD ugyanis Szegeden építi fel az első európai autógyárát” – emlékeztetett Havasi Bertalan. A több milliárd euró értékű, technológiaváltást is hozó beruházásnak köszönhetően munkahelyek ezrei jönnek létre, és a helyi beszállítók is profitálnak a BYD jelenlétéből.
Orbán Viktor a tárgyaláson elmondta: a kormány szándéka, hogy ne csupán egy gazdaságpolitikai fejlesztés valósuljon meg Szegeden, hanem az ott élő emberek is érezhessék annak pozitív hatásait a mindennapjaikban. Ennek érdekében több milliárd forint értékben indul infrastruktúra-fejlesztés, ami érinti az úthálózatot, a közműhálózatot, valamint a közösségi szolgáltatásokat is.
A felek kiemelték: Magyarország Kína számára évek óta az első számú kelet-közép-európai beruházási célország. Hazánk az elmúlt évtizedben kiszámítható, stabil és kölcsönös tiszteletre épülő kapcsolatrendszert hozott létre Kínával, és évről évre jelentős rekordok dőlnek meg a gazdasági, kereskedelmi együttműködésben.
„Magyarország diktálni fogja a globális technológiai forradalom tempóját”
Orbán Viktor egyeztetését megelőzően pénteken Szijjártó Péter külgazdasági és külügyminiszter beszélt Magyarország és a BYD együttműködéséről a vállalat autóátadó ünnepségén, Budapesten. „A világ legnagyobb elektromos autógyártójának számító, kínai BYD magyarországi óriásberuházásával immár véglegessé vált, hogy hazánk hosszú idő óta először nem kullogni fog az események után, hanem diktálni fogja egy nagy globális technológiai forradalom tempóját” – húzta alá a tárcavezető.
A miniszter nagy sikertörténet kezdetének nevezte a több milliárd eurós, több ezer új munkahelyet létrehozó szegedi gyárépítést, amelynek nyomán már véglegessé válik, hogy „Magyarország évszázadnyi idő után először egy nagy globális technológiai megújulásban diktálja a tempót, és nem fut vagy kullog az események után”.
Beszédében hangsúlyozta, hogy a következő évtizedekben az európai gazdaságot nagymértékben fogja meghatározni az elektromos autóipar, ekként a BYD beruházása hosszú távú garanciát jelent a magyar gazdaság növekedési pályájának fenntartására.
Ráadásul – mint közölte – a projekt bizonyíték a keleti nyitás stratégiájának sikerére is. „Idejében, vagy mondhatnám azt is, hogy idejekorán felismertük azt, hogy a keleti gazdaság nem csak felzárkózik rövid időn belül a nyugati gazdasághoz, hanem bizonyos területeken meg is haladja azt” – fogalmazott.
Szijjártó Péter kiemelte: „ezért van az, hogy bárki bármit mond, ma Európában hatalmas verseny zajlik a legmagasabb technológiai színvonalat képviselő, ultramodern, s ezerszámra munkahelyeket teremtő kínai beruházások iránt”.
„Mi ebbe a versenybe időben, mondhatnám, elsőként neveztünk be, így fordulhatott elő az, hogy mára Magyarország lett a kínai beruházások első számú közép-európai célpontja” – jelentette ki, érintve azt is, hogy 2020 után 2023-ban is a kelet-ázsiai országból érkezett hazánkba a legtöbb beruházás.
„A BYD Magyarország ötödik autógyára lesz. Ez, azt hiszem, megint csak alátámasztja, hogy nem túlzás azt állítani, hogy Magyarország európai autógyártó nagyhatalom” – mondta.
Illetve arra is kitért, hogy a kínai autóipari vállalat nagyon gyorsan elnyerte a magyar emberek bizalmát, hiszen az értékesítés még alig kezdődött meg, és máris sokan vásárolják a BYD autóit. „Úgyhogy elmondhatjuk azt, hogy a BYD, Magyarország kormánya és Szeged önkormányzata mellett a magyar autósok is bekapcsolódtak ennek a közös sikertörténetnek a megírásába, amely sikertörténet folytatása mellett Magyarország kormánya továbbra is elkötelezett” – fűzte hozzá.
A miniszter rámutatott, hogy a világ ma őrült időket él, nagy a kiszámíthatatlanság, az elmúlt öt évben három globális vészhelyzet rengette meg a gazdaságot, amelyek nyomán új világrend van kialakulóban.
Szavai szerint viszont mindezen bizonytalanságok közepette is van egy megállíthatatlan világgazdasági folyamat, amely töretlenül halad előre, mégpedig az autóipar elektromos forradalma. „Itt új iparág születik, született a szemünk előtt, és ennek az új iparágnak olyan mértékű a hatása, hogy egy teljesen új világgazdasági realitásról kell beszélnünk. Ebben az új világgazdasági realitásban bizony a lapokat újraosztják, teljesen új vállalati stratégiákra és teljesen új kormányzati, gazdasági stratégiákra van szükség a siker érdekében” – tudatta.
„És van két szereplő, amelyek egész biztosan sikeres stratégiát választottak, hiszen itt van a BYD, amely mára a világ legnagyobb és legtöbb elektromos autót eladó vállalatává vált. És itt van Magyarország, amely pedig nem a legnagyobb és legnépesebb országok közé tartozván mégis az elektromos autóipari átállás globális éllovasává vált” – tette hozzá Szijjártó Péter.
A rendezvényen, amelyen ünnepélyesen átadták tulajdonosaiknak az első, Magyarországon értékesített BYD modelleket, jelen voltak a BYD topmenedzserei, akik először érkeztek személyesen Magyarországra.
Michael Shu, a BYD Europe ügyvezető igazgatója az ünnepségen felidézte, hogy a cég 19 évvel ezelőtt buszgyártóként jelent meg Magyarországon, majd 2023-ban megkezdte elektromos személyautója értékesítését. Még abban az évben bejelentették, hogy a BYD stratégiájába illeszkedve Szegeden építi meg legmodernebb gyárát, hogy innen szolgálja ki a teljes európai piacot. Az elektromos mobilitás fejlesztésének célkitűzésében a magyar kormány erős támogatásáról biztosította a céget, amelyért Michael Shu köszönetét fejezte ki.
Az 1995-ös alapítású BYD az új energiákkal hajtott járművek (NEV – new energy vehicle) gyártója, önállóan fejleszti hajtásláncait, akkumulátorait, félvezetőit, villanymotorjait és hajtásláncainak szabályozó elektronikáit. Tavaly a társaság globálisan több mint 3 millió tisztán elektromos és plug-in hibrid járművet gyártott, ezzel immár a világ legnagyobb NEV gyártója. Járműveivel 19 európai ország piacán van jelen.
Nem lett volna szabad háborús célokra alkalmas eszközzé tenni az űrt – hangsúlyozza Farkas Bertalan nyugalmazott dandár tábornok, aki 1980-ban az Interkozmosz programban jutott el az űrbe. Az első magyar űrhajóst, aki nemrég ünnepelte 75. születésnapját, saját tapasztalatai mellett a HUNOR Programról és az űrkutatás jövőjéről is kérdeztük.
Az űrtechnológiának kiemelt szerepe van korunk innovációinak kifejlesztésében. Az űrkutatásnak köszönhetjük többek között a laptopot, a telefonkamerát vagy éppen a memóriahabos matracokat. Ma azonban már nem csupán a technológiai fejlődést szolgálja, hanem megoldásokat is kínál a globális felmelegedés okozta kihívásokra, különös tekintettel a mezőgazdaságra, amely az egyik leginkább érintett terület.
Manapság az űrszektor újra virágkorát éli, a Hold, a Mars, valamint a mélyűr is az emberiség figyelmébe és a geopolitikai csatározások középpontjába került. A hidegháborús érához képest azonban a világűrt és a Holdat érintő célkitűzések kiegészültek: a versenyt a kísérőbolygónkon található temérdek ásványkincs birtoklása is nagy mértékben táplálja, amellett természetesen, hogy az állandó holdbéli jelenlét, holdbázisok létrehozása hatalmas gazdasági és katonai fölényt is jelent az államok számára.