A megbeszélésen áttekintették az európai és a magyar autóipar helyzetét, a technikai átállás kihívásait. A miniszterelnök kifejtette: érdekeltek vagyunk a Suzuki sikerében, a magyarok és a Suzuki kapcsolata már több, mint üzlet: barátság.
A magyar gazdaság helyzetéről Orbán Viktor elmondta: az idén és jövőre is nőni fog a gazdaságunk; a hitelminősítők, a beruházók, a magyar vállalkozók és a magyar emberek is bíznak Magyarországban. Tehát optimisták vagyunk, ugyanakkor a háború nagy veszélyt jelent, e tekintetben a helyzet nagyon nehéz, a háború ugyanis nemcsak az életeket, a családokat, az emberek vagyonát, de teljes gazdaságokat is romba dönt.
Nem lett volna szabad háborús célokra alkalmas eszközzé tenni az űrt – hangsúlyozza Farkas Bertalan nyugalmazott dandár tábornok, aki 1980-ban az Interkozmosz programban jutott el az űrbe. Az első magyar űrhajóst, aki nemrég ünnepelte 75. születésnapját, saját tapasztalatai mellett a HUNOR Programról és az űrkutatás jövőjéről is kérdeztük.
Az űrtechnológiának kiemelt szerepe van korunk innovációinak kifejlesztésében. Az űrkutatásnak köszönhetjük többek között a laptopot, a telefonkamerát vagy éppen a memóriahabos matracokat. Ma azonban már nem csupán a technológiai fejlődést szolgálja, hanem megoldásokat is kínál a globális felmelegedés okozta kihívásokra, különös tekintettel a mezőgazdaságra, amely az egyik leginkább érintett terület.
Manapság az űrszektor újra virágkorát éli, a Hold, a Mars, valamint a mélyűr is az emberiség figyelmébe és a geopolitikai csatározások középpontjába került. A hidegháborús érához képest azonban a világűrt és a Holdat érintő célkitűzések kiegészültek: a versenyt a kísérőbolygónkon található temérdek ásványkincs birtoklása is nagy mértékben táplálja, amellett természetesen, hogy az állandó holdbéli jelenlét, holdbázisok létrehozása hatalmas gazdasági és katonai fölényt is jelent az államok számára.