A minisztérium közleménye szerint a tárcavezető a magyar-belarusz üzleti fórumon elmondott beszédében hangsúlyozta, hogy mind a két ország a háború árnyékában él több mint két és fél éve Ukrajnában szomszédságában, és az elfogadott korlátozások rendkívüli módon megnehezítették az együttműködés folytatását a korábbi szinten.
„Mi, magyarok, nem hiszünk a szankciós politikában. A tapasztalatunk az elmúlt két és fél évben az volt, hogy a szankciós politika megbukott, hatalmas károkat okozott, többet az európai gazdaságoknak, mint az orosznak” – jelentette ki. „És világossá szeretném tenni azt, hogy mi a szankciók által nem érintett területeken abszolút nyitottak és hajlandók vagyunk a gazdasági kapcsolatok fejlesztésére” – hangsúlyozta.
„Amit itt teszünk, az nem olyasmi, amit rejtegetnénk, titokban tartanánk vagy elbagatellizálnánk. Épp ellenkezőleg, nyíltan és őszintén kifejezzük, hogy a szankciók által nem érintett területeken érdekeltek, készek és hajlandók vagyunk a két ország közötti gazdasági kapcsolatok fejlesztésére” – tette hozzá.
Leszögezte, hogy a kormány megad ehhez minden szükséges támogatást, különös tekintettel arra, hogy jól láthatóan van igény az együttműködés javítására, miután az útjára 24 magyar vállalat vezetője kísérte el, akik összesen 92 tárgyalást fognak lefolytatni belarusz cégekkel az esetleges partnerségről.
Szijjártó Péter arról számolt be, hogy tavaly a kétoldalú kereskedelem értéke 142 millió euró volt, idén pedig már 20 százalékos növekedést regisztráltak ennek volumenében. Kifejtette, hogy a látogatására elkísérő vállalatvezetők elsősorban az élelmiszeripari és mezőgazdasági, a gyógyszeripari, illetve az építő- és gépipari szektort képviselik.
Üdvözölte, hogy a rendkívül nehéz körülmények ellenére is születtek már sikertörténetek, és ezek bátorítólag hathatnak a továbbiakra nézve is.
Rámutatott, hogy idén 420 ezer naposcsibét szállítanak a hazai cégek Belaruszba, tavaly pedig 9,5 millió keltetőtojást exportáltak. Szavai szerint emellett az is nagy eredmény, hogy két magyar vállalat is bekerült a legnagyobb részesedéssel rendelkező húsz gyógyszeripari szereplő közé Belaruszban, ezek 95 termékkel vannak már jelen a helyi piacon.
Reményét fejezte ki, hogy mielőbb előrehaladhatnak a tárgyalások a regionalizációról, ez ugyanis lehetővé tenné az export további bővítését.
A miniszter afelől biztosított, hogy ahogy a magyar kormány eddig sem korlátozta, ezután sem fogja a belarusz állampolgárok vízumszerzését korlátozni, és ebben a kérdésben semmiféle nyomásgyakorlást nem fognak elfogadni. Ezzel kapcsolatban tudatta, hogy nyolc belarusz városban lehet vízumigénylést beadni.
Hangsúlyozta, hogy Magyarország nem fog támogatni olyan európai uniós szankciókat, amelyek szembemennének a nemzeti érdekkel, ártanának a gazdasági együttműködésnek Belarusszal.
Közölte, hogy évente ötven belarusz diák tanulhat ösztöndíjjal magyar egyetemeken, illetve a Magyar Agrár- és Élettudományi Egyetem is együttműködésbe kezd a belarusz partnerintézménnyel.
Nem lett volna szabad háborús célokra alkalmas eszközzé tenni az űrt – hangsúlyozza Farkas Bertalan nyugalmazott dandár tábornok, aki 1980-ban az Interkozmosz programban jutott el az űrbe. Az első magyar űrhajóst, aki nemrég ünnepelte 75. születésnapját, saját tapasztalatai mellett a HUNOR Programról és az űrkutatás jövőjéről is kérdeztük.
Az űrtechnológiának kiemelt szerepe van korunk innovációinak kifejlesztésében. Az űrkutatásnak köszönhetjük többek között a laptopot, a telefonkamerát vagy éppen a memóriahabos matracokat. Ma azonban már nem csupán a technológiai fejlődést szolgálja, hanem megoldásokat is kínál a globális felmelegedés okozta kihívásokra, különös tekintettel a mezőgazdaságra, amely az egyik leginkább érintett terület.
Manapság az űrszektor újra virágkorát éli, a Hold, a Mars, valamint a mélyűr is az emberiség figyelmébe és a geopolitikai csatározások középpontjába került. A hidegháborús érához képest azonban a világűrt és a Holdat érintő célkitűzések kiegészültek: a versenyt a kísérőbolygónkon található temérdek ásványkincs birtoklása is nagy mértékben táplálja, amellett természetesen, hogy az állandó holdbéli jelenlét, holdbázisok létrehozása hatalmas gazdasági és katonai fölényt is jelent az államok számára.