A tárcavezető az azeri kollégájával, Ceyhun Bayramovval közös sajtótájékoztatóján közölte, hogy a nap folyamán történelmi megállapodást írtak alá, amelynek nyomán Magyarország a világ energiapiacán új, az eddiginél sokkal magasabb szintre lép.
„Ekként megállapodás született arról, hogy Magyarország részesedést vásárol a világ egyik legnagyobb földgázmezőjében, amely itt található Azerbajdzsánban” – tudatta. „A Shah Deniz mező a világ egyik legnagyobb földgázmezője, éves kitermelése megközelíti a 30 milliárd köbmétert, s a kitermelt gáznak egy jelentős része az úgynevezett Déli Gázfolyosón keresztül Európába kerül” – tette hozzá.
„A megegyezés értelmében Magyarország részesedést, tulajdonrészt vásárol ebben a földgázmezőben. Ez a fejlemény Magyarország földgázellátási biztonságát teljesen új dimenzióba helyezi. Gyakorlatilag a földgázszükségletünk egy komoly részével mi magunk fogunk tulajdonilag rendelkezni” – folytatta.
Majd leszögezte, hogy ez „történelmileg új helyzet Magyarország energiaellátása tekintetében”, és így az eddiginél sokkal nagyobb védettséget biztosít hazánk számára a „nagy energiapiaci ármozgásokkal és bizonytalanságokkal” szemben.
Szijjártó Péter leszögezte, hogy a két ország közötti stratégiai partnerség óriási versenyelőnyt, egyúttal pedig jelentős biztonságot is ad Magyarországnak, miután Azerbajdzsán rendkívül fontos szereplőjévé vált hazánk energiaellátásának.
Rámutatott, hogy idén három fontos mérföldkő átlépése történt meg ebben a vonatkozásban, az egyik, hogy Magyarország idén vásárolt először földgázt Azerbajdzsántól, 50 millió köbméter mennyiségben, és mindkét oldal kész az együttműködés folytatására.
„Aztán júliusra létrejön a közös vállalat Azerbajdzsán, Georgia, Románia és Magyarország között, amely feladata az lesz, hogy a Kaszpi-térségben termelt zöld energiát Közép-Európába juttassa” – húzta alá.
Arra is kitért, hogy a Mol azerbajdzsáni beruházásainak értéke elérte a kétmilliárd dollárt, ezáltal a magyar vállalat lett a dél-kaukázusi ország legnagyobb tengeri olajmezőjében már a harmadik legfőbb tulajdonos.
Tájékoztatása szerint tavaly több mint ötmillió hordónyi kőolaj kitermelése jutott a Molra, ez a vállalat csoportszintű kitermelésének 15 százalékát jelenti. „És ennek az együttműködésnek a folytatásaként a Mol és a SOCAR között megindultak a tárgyalások egy cseppfolyósítottgáz-beszerzési keretszerződés tárgyában” – tudatta.
„Mivel Azerbajdzsán új szereplő az energiaellátásunkban, ezért ez a helyzet számunkra sokkal stabilabb energiaellátást biztosít, sokkal nagyobb biztonságot ad az energiaellátásban” – szögezte le a miniszter.
Nem lett volna szabad háborús célokra alkalmas eszközzé tenni az űrt – hangsúlyozza Farkas Bertalan nyugalmazott dandár tábornok, aki 1980-ban az Interkozmosz programban jutott el az űrbe. Az első magyar űrhajóst, aki nemrég ünnepelte 75. születésnapját, saját tapasztalatai mellett a HUNOR Programról és az űrkutatás jövőjéről is kérdeztük.
Az űrtechnológiának kiemelt szerepe van korunk innovációinak kifejlesztésében. Az űrkutatásnak köszönhetjük többek között a laptopot, a telefonkamerát vagy éppen a memóriahabos matracokat. Ma azonban már nem csupán a technológiai fejlődést szolgálja, hanem megoldásokat is kínál a globális felmelegedés okozta kihívásokra, különös tekintettel a mezőgazdaságra, amely az egyik leginkább érintett terület.
Manapság az űrszektor újra virágkorát éli, a Hold, a Mars, valamint a mélyűr is az emberiség figyelmébe és a geopolitikai csatározások középpontjába került. A hidegháborús érához képest azonban a világűrt és a Holdat érintő célkitűzések kiegészültek: a versenyt a kísérőbolygónkon található temérdek ásványkincs birtoklása is nagy mértékben táplálja, amellett természetesen, hogy az állandó holdbéli jelenlét, holdbázisok létrehozása hatalmas gazdasági és katonai fölényt is jelent az államok számára.