A Guancha portálon megjelent tanulmány szerint India hosszú évek óta a „foglalkoztatás nélküli növekedés” dilemmájával szembesül. A gyártásfejlesztési stratégia megvalósítása érdekében a kormány egy sor kezdeményezést indított, és elért némi előrelépést a mobiltelefonok, a játékok és a feldolgozóipar egyéb területein, de még nem értek el áttörést a gyártásfejlesztés terén – derül ki a Makronóm Blog szemléjéből.
Bár alacsony az ottani munkaerőköltség, a feldolgozóipar fejlődése nemcsak a bérektől és a földáraktól függ, hanem a jó infrastruktúrától, a fejlett ipari támogatástól és a képzett, illetve magasan képzett munkaerőtől is. Emiatt India a végtermék árában csak korlátozottan tudja megjeleníteni a munkaerőköltség-előnyét. Bár India a világ legnépesebb országává vált, a lakosság átlagos iskolázottsági szintje nem magas, a munkaerő minősége alacsony. Az ország munkaerejének mintegy 47,5 százalékát a mezőgazdaságban foglalkoztatják, és a fiatalok nagy része rendkívül alacsony termelékenységű munkakörökben dolgozik.
A feldolgozóipar fejlesztéséhez a föld, a munkaerő és a tőke szoros kombinációja szükséges. A stagnáló munkaügyi és földjogi reformok, az instabil kormányzati politikák, a vállalkozások gyakori zaklatása az adóhivatal részéről, a kormányzati jóváhagyások késedelme, mind elriasztja a külföldi beruházókat – írták.
Indiában nincs meg az a gyártási ökoszisztéma, amely Kína gazdasági növekedésének az egyik fő mozgatórugója volt, ahol a feldolgozóipari termékek Tier-1 vagy Tier-2 beszállítói gyakran agilis helyi kis- és középvállalkozások (kkv-k). Indiának gyenge a kkv-s gyártási bázisa és hiányos az ellátási lánca, azaz a rendszerből jobbára hiányzik a rugalmas, minőségi termékeket gyártani képes, motivált kkv-ökoszisztéma.
Az elemzés összegzése szerint Indiának nemcsak az infrastrukturális létesítmények, a logisztika, a munkaerő minősége, az üzleti környezet és egyéb szempontok további fejlesztésére lesz szüksége, hanem a gazdasági reformok előmozdítására, a foglalkoztatási rendszer javítására és a földszerzés nehézségeinek csökkentésére is.Manapság az űrszektor újra virágkorát éli, a Hold, a Mars, valamint a mélyűr is az emberiség figyelmébe és a geopolitikai csatározások középpontjába került. A hidegháborús érához képest azonban a világűrt és a Holdat érintő célkitűzések kiegészültek: a versenyt a kísérőbolygónkon található temérdek ásványkincs birtoklása is nagy mértékben táplálja, amellett természetesen, hogy az állandó holdbéli jelenlét, holdbázisok létrehozása hatalmas gazdasági és katonai fölényt is jelent az államok számára.
Orbán Balázs, a miniszterelnök politikai igazgatója csütörtökön Indiában tárgyalt Szubrahmanjam Dzsajsankár indiai külügyminiszterrel. Az egyeztetés középpontjában a változó világrend, benne Magyarország és a dél-ázsiai ország szerepe állt.